{"id":49696,"date":"2018-05-04T12:27:52","date_gmt":"2018-05-04T12:27:52","guid":{"rendered":"https:\/\/www.humanitas.net\/?post_type=wiki&p=49696"},"modified":"2018-05-04T12:28:20","modified_gmt":"2018-05-04T12:28:20","slug":"timus","status":"publish","type":"wiki","link":"https:\/\/www.humanitas.net\/sr\/wiki\/anatomija\/timus\/","title":{"rendered":"Timus"},"content":{"rendered":"
Timus predstavlja \u017elezdu koja je lokalizovana na prednjim partijama grudnog ko\u0161a, isped traheje. Glavna funkcija timusa je omogu\u0107avanja maturacije T \u0107elija, T \u0107elije predstavljaju vstu belih krvnih zrnaca koje imaju glavnu ulogu u imunolo\u0161kom sistemu. Ova \u017elezda razvija se dok ne dopre do tiroidne \u017elezde na gornjem kraju i hrskavice \u010detvrtog rebra na svom donjem kraju.<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
Timus je \u017elezda u kojoj se vr\u0161i maturacija T \u0107elija.<\/p>\n
Sastavljena je od dva lobusa razli\u010dite veli\u010dine koji su povezani me\u0111usobno vezivnim tkivom i prekrivena fibroznom kapsulom.<\/p>\n
<\/p>\n
Unutar svakog lobsa postoji povr\u0161ni region tkiva koji se naziva korteks ka o i dublji \u2013 medula.<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
Neke od T \u0107elija koje se produkuju u korteksu dospevaju u medulu odakla ulaze u cirkulaciju preko medularnih vena i potpomognute limfocitima u perifernoj krvi\u00a0 i limfoidnim organima.<\/p>\n
<\/p>\n
Spolaj\u0161nji omota\u010d \u017elezde sadr\u017ei bojne timocite ili \u0107elije koje predstavljaju razli\u010dite stadijume maturacije T \u0107elija unutar novostvorenih \u0107elija od kostne sr\u017ei i nezrelih T \u0107elija.<\/p>\n
<\/p>\n
Unutra\u0161nji deo ove \u017elezde sastavljen je odd dva medularna regiona, koji se nadovezuju jedan na drugi te i zrele limfocite i epitelne \u0107elije koje sekretuju hormone (timostimolin, timopoetin, timopentin, timozin itd.).<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
Kada T \u0107elije u potpunost isazru ulaze u cirkulaciju i migriraji ka limfnim \u017elezdama i slezini.<\/p>\n
<\/p>\n
Produkcija T \u0107elija iz timusa po\u010dinje u embrionalnom periodu, oko osme nedelje gestacije. Aktivnost ove \u017elezde koja je od izuzetne va\u017enosti za imuni sistem, smanjuje je vremenom \u0161to zapo\u010dinje jo\u0161 tokom pubertetu i sme\u017eurava se tokom odrastanja uslovljavaju\u0107i produkciju manjeg broja T \u0107elija. Obnova ovih \u0107elija kontinuirano se v\u0161i u perifernim limfnim organima.<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
Osnovna arterijska potpora timusnoj \u017elezdi i vr\u0161i se preko prednje interkostalne arterije i manjih grana iz unuta\u0161nje torakalne arterije. Venska krv drenira se u leve brahioefali\u010dne i unutra\u0161nje torakalne vene.<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
Osnovna funkcija timusa jeste prijem nezrelih T \u0107elija iz kostne sr\u017ei i njihovo sazrevanje.<\/p>\n
<\/p>\n
\u010cim uspostave imunsku\u00a0 kompetentnost putem maturacije, ove \u0107elija migriraju kroz krvotok u periferne limfoide centre (slezina i limfni nodusi), Od peifernih centara oni mogu migrirati ka mestima gde sus prisutni antigeni (na primer supstance koje undikuju reakciju imunskog sistema) i osloba\u0111aju citotoksi\u010dke faktore (koji su toksi\u010dni zaa \u0107elije ) te aktivirati makrofage (fagocite).<\/p>\n
\u0160tavi\u0161e, timus je odgovoran za obuku i programiranje T \u0107elija da ne napadnu sopstveno tkivo. To\u00a0 se odnosi pre svega na automunost, ozna\u010davaju\u0107i da T \u0107elije mogu reagovati kao auto antigeni i protiv sopstveno tkiva.<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n","protected":false},"author":11,"featured_media":0,"template":"","wiki-categories":[1666],"wiki-types":[],"yoast_head":"\n