{"id":49676,"date":"2018-05-04T12:13:37","date_gmt":"2018-05-04T12:13:37","guid":{"rendered":"https:\/\/www.humanitas.net\/?post_type=wiki&p=49676"},"modified":"2018-05-04T12:14:01","modified_gmt":"2018-05-04T12:14:01","slug":"zglobovi","status":"publish","type":"wiki","link":"https:\/\/www.humanitas.net\/sr\/wiki\/anatomija\/zglobovi\/","title":{"rendered":"Zglobovi"},"content":{"rendered":"
U anatomiji termin “artikulacija” koristi se za opisivanje rasporeda struktura koje povezuju dve ili vi\u0161e susednih ko\u0161tanih povr\u0161ina. Samim tim, termin artikulacija ozna\u010dava i niz elemenata koji omogu\u0107avaju povezanost dva ili vi\u0161e ko\u0161tanih segmenata. Neki od tih elemenata su vlaknasta tkiva, hrskavi\u010dno tkivo, ligamenti, kapsule i membrane.<\/p>\n
<\/p>\n
Zglob predstavlja mesto na kome se spaja dve ili vi\u0161e kostiju. Zglobovi omogu\u0107avaju pokretljivost tako \u0161to daju fleksibilnost celokupnom ko\u0161tanom sistemu. U ljudskom telu razlikuje se nekoliko razli\u010ditih vrsta zglobova, i to:<\/p>\n
<\/p>\n
<\/p>\n
Postoji nekoliko na\u010dina na koji se mogu klasifikovati zglobovi. Zglobovi se mogu podeliti prema tome koliku pokretljivost omogu\u0107avaju, odnosno funkciji, i prema tome od \u010dega se sastoje, odnosno strukturi. Najve\u0107i broj zglobova omogu\u0107ava slobodno pomeranje. Me\u0111utim, postoje i zglobovi koji omogu\u0107avaju ograni\u010denu fleksibilnost, kao i zglobovi koji se uop\u0161te ne mogu pomerati. Sinovijalni zglobovi omogu\u0107avaju potpunu i slobodnu pokretljivost, sinartozni zglobovi omogu\u0107avaju samo delimi\u010dnu pokretljivost, dok se amfiartrozni zglobovi ne mogu uop\u0161te kretati.<\/p>\n
<\/p>\n
Postoji nekoliko vrsta bolesti koje se mogu javiti na zglobovima. Ove bolesti mogu se podeliti u tri grupe, i to na osteoartritis, temporomandibularni poreme\u0107aj zglova i dislokaciju zglobova. Osteoartritis naj\u010de\u0161\u0107e je oboljenje koje se javlja na zlobovima i nastaje kada do\u0111e do oticanja artikulacije izme\u0111u kostiju koja onemogu\u0107ava njihovu normalnu pokretljivost. Temporomandibularni poreme\u0107aj zglobova je oboljenje koje se javlja na vili\u010dnoj kosti, a nastaje kao posledica intenzivnog \u017evakanja ili povreda vilice. Dislokacija zgloba nastaje kada se dve ili vi\u0161e kosti odvoji na mestu njihove artikulacije. Dislokacija zgloba naj\u010de\u0161\u0107e nastaje kao posledica pada ili drugh slu\u010dnih povreda.<\/p>\n
<\/p>\n
Sinovijalni zglobovi, odnosno pokretljivi zglobovi, su vrsta zglobova koji omogu\u0107avaju normalnu pokretljivost kostiju i daju fleksibilnost skeletalnom sistemu. Sinovijalna te\u010dnost je vrsta telesne te\u010dnosti koja se nalazi unutar ovih zglobova i slu\u017ei za olak\u0161avanje kretanja. U sinovijalne zglobove spadaju kolena, laktovi, ru\u010dni zglobovi, ramena, kukovi i no\u017eni \u010dlanci.<\/p>\n
<\/p>\n
Polu-pokretni zglobovi, odnosno amfiartrozni zglobovi, su vrsta zglobova koji omogu\u0107avaju samo delimi\u010dnu pokretljivost kostiju. U polu-pokretne zglobove spada ki\u010dma.<\/p>\n
<\/p>\n
Nepokretni zglobovi, odnosno sinartrozni zglobovi, predstavljaju vrstu zglobova koji pru\u017eaju stabilnost i podr\u0161ku odre\u0111enim delovima dela. U nepokretne zglobove spadaju zglobovi na kostima lobanje i karlice. Ova vrsta zglobova \u010dvrsto je povezana sa kostima, a razdvaja ih samo takan sloj vlaknastog vezivnog tkiva. Sinartozni zglobovi nazivaju se i fiksnim zglobovima zato \u0161to onemogu\u0107avaju pokretljivost kosti.<\/p>\n
<\/p>\n
Glavna funkcija zglobova je omogu\u0107avanje pokretljivosti i fleksibilnosti kostiju. Samim tim, zglobovi se klasifikuju u vrste na osnovu toga koliko pokretljivost omogu\u0107avaju, kao i prema tome za koliko su kostiju vezani. Jo\u0161 jedna od mogu\u0107ih klasifikacija zglobova je i prema tome koliko je kompleksna sama struktura zgloba.<\/p>\n
<\/p>\n
Glavna funkcija sinovijalnih, odnosno pokretljivih zglobova je omogu\u0107avanje \u0161irokog spektra pokreta, kao \u0161to je slu\u010daj sa kolenima i laktovima. Sinovijalne zglobobe karakteri\u0161e prisustvo zglobne povr\u0161ine, zglobne \u0161upljine, zglobne \u010dahure, zglobne veze, zglonog koluta, meniskusa, zglobne usne i masnih jastu\u010di\u0107a. Polu-pokretni zglovi omogu\u0107avaju samo delimi\u010dnu pokretljivost kostiju. Oni tako\u0111e daju i strukturalnu podr\u0161ku odre\u0111enim delovima tela. Nepokretni, odnosno fiksni zglobovi ne mogu se pokretati.<\/p>\n
<\/p>\n","protected":false},"author":11,"featured_media":0,"template":"","wiki-categories":[1666],"wiki-types":[],"yoast_head":"\n